![](https://kol.news/wp-content/uploads/2024/07/WhatsApp-Image-2024-07-01-at-18.43.52-980x549.jpeg)
Agendele strategice ale UE-istoric și caracteristici
Întruniți la Bruxelles, într-un summit cu mize importante pentru viitorul și direcțiile de acțiune ale Uniunii Europene, liderii celor 27 de state membre ale Uniunii au adoptat Agenda strategică a UE 2024-2029.
Agenda strategică se referă la rolul general al Consiliul European, așa cum este consacrat în Tratatul privind Uniunea Europeană (TUE). Articolul 15.11 al TUE prevede că cel care dă UE „impulsul necesar pentru dezvoltarea sa”, precum și „direcțiile politice generale și prioritățile“ este Consiliul European. Cu toate acestea, elaborarea unei agende strategice nu este o cerință explicită a tratatului și nu a fost formalizate cu o procedură sau metodologie fixă.
Prima Agendă strategică a fost adoptată în iunie 2014 și ea a fost un produs al unui context politic particular. Primul ministru de atunci al Marii Britanii, David Cameron s-a opus numirii lui Jean-Claude Juncker în funcția de președinte al Comisiei Europene și, ca atare, a cerut Consiliului European elaborarea unui document care să stabilească direcțiile principale ale mandatului lui Juncker, considerat prea „federalist” de către britanici.
Agenda strategică din 2019 a urmat un proces de elaborare mai lung și cu elemente instituționale mai pregnante decât cele care au caracterizat documentul din 2014. Ea a vizat să arate unitatea Uniunii Europene după Brexit și, totodată, a stabilit un set de priorități politice ambițioase, dar în același timp formulate în termeni destul de vagi, care au acoperit o serie largă de domenii : stat de drept, securitate și apărare, realizarea Uniunii bancare și a Uniunii pieței de capital, transformarea digitală, inteligența artificială, antreprenoriat, întreprinderi mici și mijlocii, cadrul european de concurență, neutralitatea climatică, piața energiei și altele.
La fel ca si precedentele documente – din 2014 și 2019 – Agenda strategică 2024-2029 este un „pachet de acord” tipic : îi lipsește un calendar de acțiune, are o retorică destul de ambiguă-având în vedere complexitatea provocărilor interne și externe cu care se confruntă Uniunea Europeană-și enunță obiectivele sale doar într-un mod declarativ, fără să stabilească priorități de acțiune.
În prezent, în forma și în modul în care este elaborată, Agenda strategică nu este- în ciuda numelui său- de fapt, „strategică”. O strategie presupune un obiectiv-sau mai multe – de atins, printr-un plan format din acțiuni clare și coordonate, laolaltă cu mijloace politice, instituționale și financiare clar definite, necesare pentru implementare.
Agendele strategice din 2014 și 2019 nu au reunit aceste elemente fundamentale și nici Agenda din acest ciclu instituțional, 2024-2029, nu face excepție. Fără elementele esențiale necesare punerii în practică unei strategii, Uniunea Europeană nu poate aborda multiplele provocări sistemice cu care se confruntă : „Peisajul politic mondial este în curs de reconfigurare ca urmare a concurenței strategice, a creșterii instabilității la nivel mondial și a încercărilor de subminare a ordinii internaționale bazate pe norme”, se arată în document. Mai mult, Agenda strategică 2024-2029 nu ia în considerare legăturile dintre marile provocări sistemice actuale și politicile pe care Uniunea trebuie să le implementeze, precum și modul în care vor fi finanțate principalele obiective sau modul în care următorul Cadru financiar multianual al Uniunii va reflecta și va permite acesteia să le pună în aplicare.
Agenda strategică 2024-2029 vine într-un moment istoric plin de provocări pentru UE
Agenda strategică 2024-2029 este bazată pe trei piloni – o Europă liberă și democratică, o Europă puternică și sigură, o Europă prosperă și competitivă – și statuează prioritățile pe care Parlamentul European, Consiliul Uniunii Europene și Comisia Europeană vor trebui să le pună în practică în următorul ciclu instituțional.
O Europă liberă și democraticăenunță, ca obiective generale, printre altele : protejarea respectării statului de drept, consolidarea rezilienței democratice, protejarea libertății și pluralismului mass-mediei și societății civile, contracararea ingerințelor străine și combaterea încercărilor de destabilizare, iar la nivel mondial promovarea păcii, justiției, stabilității și democrației, a drepturilor universale ale omului și a realizării obiectivelor de dezvoltare durabilă.
O Europă puternică și sigură menționează, ca prim obiectiv, sprijinireaUcrainei „în lupta acesteia de a-și păstra independența și suveranitatea și de a-și recâștiga integritatea teritorială în cadrul frontierelor sale recunoscute la nivel internațional”. Investiții mai mari, mai substanțiale și mai eficiente în cheltuielile de apărare, reducerea dependențelor strategice ale Uniunii, extinderea capacităților și consolidarea bazei industriale și tehnologice de apărare europeană- sunt alte obiective pe care Uniunea Europeană și le propune. „Vom îmbunătăți de urgență condițiile pentru dezvoltarea industriei europene de apărare prin crearea unei piețe europene a apărării mai bine integrate și prin promovarea achizițiilor publice comune. Așteptăm cu interes proiecte emblematice și inițiative în domeniul apărării din partea statelor membre. Vom îmbunătăți accesul la finanțare publică și privată, explorând toate opțiunile, inclusiv prin consolidarea rolului de catalizator al Grupului Băncii Europene de Investiții”, se spune în document. O Uniune Europeană mai puternică și mai capabilă în domeniul securității și apărării „este complementară NATO, care rămâne, pentru acele state care sunt membre ale NATO, fundamentul apărării lor colective”.
Importanța extinderii UE ca investiție geostrategică în pace, stabilitate și securitate este, de asemenea, evidențiată de Agenda strategică : „Noua realitate geopolitică evidențiază importanța extinderii ca investiție geostrategică în pace, securitate, stabilitate și prosperitate. Procesul de extindere a dobândit un nou dinamism. Atât UE, cât și țările care aspiră la aderare au acum responsabilitatea de a valorifica la maximum această oportunitate și de a comunica acest lucru în mod clar”.
O Europă prosperă și competitivă are ca obiective principale consolidarea competitivității UE pe termen lung, prin consolidarea suveranității economice în ansamblu și în sectoare strategice, precum și transformarea Europei într-o putere tehnologică și industrială. Aceasta presupune eliminarea decalajelor cu care Uniunea se confruntă în materie de creștere, productivitate și inovare în raport cu partenerii săi internaționali și cu principalii concurenți. „Acest lucru necesită un efort semnificativ la nivel de investiții colective, care să mobilizeze atât finanțare publică, cât și finanțare privată, inclusiv prin intermediul Băncii Europene de Investiții”, se arată în document. Aprofundarea pieței unice, în special în domeniile energiei, finanțelor și telecomunicațiilor, este un alt obiectiv major al Agendei strategice. Uniunea Europeană își propune, de asemenea, accelerarea integrării financiare prin realizarea uniunii piețelor de capital și finalizarea uniunii bancare, laolaltă cu reducerea dependențelor nocive și diversificarea și securizarea lanțurilor sale de aprovizionare strategice. „Ne vom dezvolta propria capacitate în sectoarele sensibile și în materie de tehnologii-cheie ale viitorului, cum ar fi apărarea, spațiul, inteligența artificială, tehnologiile cuantice, semiconductorii, 5G/6G, sănătatea, biotehnologiile, tehnologiile care contribuie la obiectivul zero emisii nete, mobilitatea, produsele farmaceutice, substanțele chimice și materialele avansate (…) Vom exploata potențialul neutilizat al datelor, vom promova interoperabilitatea datelor și vom încuraja investițiile în tehnologii digitale revoluționare în Europa”, se mai arată în document.
Agenda strategică 2024-2029 vine într-un moment istoric plin de provocări pentru UE, când aceasta trebuie să asigure și să întărească securitatea economică, să dezvolte capacitățile sale de apărare -reducând în același timp datoriile publice ale statelor membre- , să protejeze bunăstarea cetățenilor săi, să realizeze tranziția climatică și digitală, într-un context internațional marcat de instabilitate în creștere și de o concurență strategică sporită. Agenda propune și prezintă obiective foarte ambițioase, însă, datorită formei și modului în care aceasta este elaborată, mai are de parcurs un drum lung până la a deveni un instrument eficient pentru alegeri politice reale pe termen lung și planificare consistentă.